![](/public/styles/hidpi_370w/public/images/2014/02/branslebluffen_01.jpg?itok=eiAVifJD)
Vi Bilägares långtest är Sveriges längsta och grundligaste biltest. Varje år köper vi fem bilar som vi testkör och fingranskar under minst ett år och åtskilliga tusen mil.
För 14 år sedan, vid millennieskiftet, var allt frid och fröjd. Då ingick sex bilar i Vi Bilägares långteststall och när de gick i mål efter över 24 000 mil i svensk trafik hade de i snitt dragit 3,8 procent mer än vad som angavs i bränsledeklarationerna. Nästan ingen överförbrukning alls med andra ord.
Även under de följande åtta åren höll sig drivmedelsåtgången i de flesta fall på en hyfsat anständig nivå.
Men 2009 hände något. Då skenade bilarnas samlade överförbrukning för första gången iväg till över 20 procent. Tre år senare var den uppe i nästan 30 procent – en ökning med åtta gånger jämfört med siffrorna från år 2000!
Tendensen är solklar; gapet mellan den deklarerade och faktiska förbrukningen har på senare år ökat mer eller mindre lavinartat och det är något som Vi Bilägares långtestall är ett rullande bevis för.
Den växande klyftan mellan uppgiven och verklig förbrukning ställer till problem på många sätt, inte minst för alla som ska köpa ny bil. Deklarationen är ju den enda objektiva informationskälla som finns för kunder som inför köpet vill veta hur mycket den nya bilen drar och hur mycket koldioxid som kommer ut ur avgasröret.
Men, som de flesta känner till, bör siffrorna i deklarationen tas med en nypa salt. De baseras på en EU-certifierad körcykel, där alla mätningar görs inomhus i 20-gradig värme på en rullande landsväg. Syftet är att olika bilar ska kunna jämföras med varandra när de körts under identiska och strikt kontrollerade former.
Ute i trafiken får man räkna med en högre bränsleåtgång. En överförbrukning på runt tio procent kan anses som acceptabel, sett över ett år och med en medvetet ekonomisk körning. Men i dagens läge är det inte många bilar som klarar den gränsen, utan de flesta hamnar långt däröver.
Saken blir inte bättre av att du som köpare aldrig kan vara säker på att få den snålaste bilen, även om du väljer den med de lägsta officiella siffrorna.
Vår granskning visar att många bilar som är supersnåla på papperet i praktiken kan dra mer än bilar med en högre uppgiven förbrukning.
Det är bara att konstatera; bränsledeklarationen har på senare tid blivit ett både osäkrare, lynnigare och mer diffust mått på bilarnas förbrukning.
Två exempel på långtestbilar som nyligen skött sig särdeles illa när det gäller bränsletörsten är Volkswagen Golf 1.6 TDI/115 hk och Volvo V40 D2. Båda ingick i fjolårets stall och hade när de flaggades av efter ett års körning dragit hela 47 respektive 39 procent mer än vad som anges officiellt.
Det är förstås alldeles uppåt väggarna och en i högsta grad befogad fundering i sammanhanget är: hur stor överförbrukning ska man som bilägare acceptera innan man kan ställa krav på att bilen åtgärdas?
Läs hela granskningen i Vi Bilägare nummer 2/2014. Där utreder vi bland annat vad du som konsument kan göra om din bil drar väsentligt mer än vad som anges i bränsledeklarationen. Tidningen utkommer den 11 februari.
Diskutera: Vad tycker du om att bränslesiffrorna stämmer allt sämre?
![](/public/styles/hidpi_370w/public/images/2014/02/branslebluffen_03.jpg?itok=HIwc9hie)
Så här mycket har bilarna i de senaste 14 årens långteststall i genomsnitt överförbrukat i förhållande till sina officiella bränslesiffror.
Som synes sker en markant ökning under perioden 2009-2013. Allra mest syndade bilarna i 2012 års stall, då överförbrukninge skenade iväg till över 29 procent. Det är nästan åtta gånger mer än de 3,8 procent som noterades för långtestbilarna år 2000.
Godkänt: 0-10 %
Mindre bra: 11-19 %
Underkänt: 20 % och däröver
2000: 3,8 %
2001: 8,8 %
2002: 11,4 %
2003: 8,0 %
2004: 15,0 %
2005: 17,4 %
2006: 14,0 %
2007: 13,4 %
2008: 10,4 %
2009: 21,8 %
2010: 23,8 %
2011: 20,0 %
2012*: 29,3 %
2013: 28,4 %
* Opel Ampera har på grund av sin speciella konstruktion – elmotor med räckviddsförlängare – lyfts bort ur beräkningarna för 2012 års långteststall. Om Ampera tagits med hade snittet för överförbrukningen hamnat på hela 58,4 procent.
Här är bilmodellerna som Vi Bilägare långtestat mellan 2000 och 2013:
2000: Fiat Multipla, Opel Zafira, Mazda Premacy, Toyota Yaris Verso, Skoda Fabia, Volvo V70.
2001: Audi A2, Chrysler PT Cruiser, Ford Mondeo, Toyota Prius I, Volvo S60.
2002: Citroën C5, Jaguar X-Type, Mini Cooper, Renault Laguna, Toyota Avensis Verso.
2003: Mazda6, Nissan Primera, Opel Vectra, Saab 9-3, Volvo XC90.
2004: Daewoo Nubira, Opel Meriva, Toyota Prius II, VW Golf, Volvo S40.
2005: Citroën C4, Mercedes A-klass, Opel Astra, Peugeot 407, Skoda Octavia.
2006: Peugeot 1007, Renault Modus, Saab 9-3 kombi, VW Passat, Volvo V50.
2007: Citroën C4 Picasso, Ford S-Max, Kia Cee´d, Skoda Roomster, Volvo C30.
2008: Audi A4, Ford Mondeo, Peugeot 308, Subaru Impreza, Volvo V70.
2009: Ford Fiesta, Honda Jazz, Renault Megane, VW Golf, Volvo XC60.
2010: Kia Venga, Opel Astra, Peugeot 3008, Skoda Yeti, VW Polo.
2011: Dacia Duster, Ford C-Max, Opel Meriva, Saab 9-5, Volvo V60.
2012: BMW 118, Hyundai i40, Mercedes B-klass, (Opel Ampera), VW Up.
2013: Honda CR-V, Kia Cee´d, Mazda6, VW Golf, Volvo V40.
Det är stor skillnad mellan bäst och sämst bland de 71 granskade långtestbilarna. Här är bilarna som noterar störst skillnad mellan den officiella bränslesiffran och Vi Bilägares testförbrukning:
Sämst:
Opel Ampera (2012): +175 %
VW Golf 1.6 TDI/105 hk (2013): +47 %
Hyundai i40 1.6 CRDi (2012): +44 %
Volvo V40 D2/99g (2013): +39 %
Ford C-Max 1.6D/115 (2011): +35 %
Toyota Prius II (2004): +35 %
Bäst:
Volvo V70 2.0F (2008): -2 %
Mazda6 2.0 (2003): +-0 %
Opel Zafira 1.8 (2000): +1 %
Opel Vectra 2.2 (2003): +1 %
Ford Mondeo 2.0 (2001): +1 %
Fiat Multipla 1.6 (2000): +1 %
Hela listan hittar du i Vi Bilägare nummer 2/2014. Tidningen utkommer i butik den 11 februari.
Ämnen i artikeln
Genom att anmäla dig godkänner du OK-förlagets personuppgiftspolicy.
Kommentarer
Kul att läsa att en del försöker släta över överförbrukningen på Prius med konstigt sätt att redovisa.
Faktum kvarstår: Prius drar mycket mer än vad tillverkaren säger, precis som många andra bilar med fantasisiffror.
Att sedan vissa förare framhåller att de minsann uppnått den deklarerade förbrukningen vid något tillfälle, är ju inte samma sak som att de klarar det per år.
Samåkte för många år sen med en kollega som hävdade att hans 240 gick på 0,8. Och ändå tankade han alltid fler liter än körda mil!
"- Jomen, den drar bara 0,8 vid långkörning.."
Vad som är helfel, är att en del bilar är skattebefriade/reducerade trots att de i verkligheten släpper ut lika mycket som icke s.k. miljöbilar. Där ser man resultatet av skrivbordsprodukter...
hultarn, i det här fallet är det ViBilägare som i så fall slätar över siffrorna, fast åt fel håll när det exemplen är ur deras egna skrivna text.
Att sedan kalla det konstigt sätt att redovisa förbrukningen så kan jag bara hålla med dig hultarn.
Du får nog läsa mitt inlägg igen Hultarn om det är mig du syftar på.
Jag är medveten om att Prius liksom de flesta andra nyare bilmodeller för det mesta förbrukar mer bränsle i verkligheten för Svensson än i den snälla EU-körcykeln som körs utan extraförbrukare, AC, stolsvärme eller dieselvärmare ect. påslagna.
Med vår varierande Svenssonkörning drog vår förra Prius 2 tex. omkring 0,52L/milen i årssnitt i verkligheten totalt sett utslaget på hela året jämfört med EU-deklarationen där den drog 0,43L/milen blandad körning (som är utan vinterkörning).
Det detta handlade om var hur Vibilägares Prius 2 av första årgången 2004 efter 7 år och närmare 14 000 mils körning år 2011 hade en årlig genomsnittförbrukning på 0,51L/milen under dessa 14 000 mil, då man själva skrev: "Sju års körning visar på en genomsnittsförbrukning på 5,1 liter/100 km och det är en felmarginal på hela 18,6 procent eftersom bilen enligt deklarationen ska dra 4,3 liter/100 km. Ändå är Priusen, näst efter Golfen, den mest ekonomiska vid bränslepumpen." Slut citat http://www.vibilagare.se/test/langtest/begteststallet-oarlig-golf-anda-billigast-vid-pump-30279
Ett år senare senare efter en vinter till har snittförbrukningen tydligen ökat till mellan 0,51-0,54L/milen "beroende på körmiljö" efter 15 300 mil då bilen säljs på senvintern 2012.
Så frågan var hur Priusens snittförbrukning under dessa 15 300 mil nu långt senare helt plötsligt kunde höjas till 0,58L/mil och felmarginalen på 18,6% från år 2011 man beskriver i artikeln jag länkade kunde höjas till hela 35% som man nu påstår här i efterhand när bilen testats klart och blivit såld sedan länge?
Så hur är detta möjligt Vibilägare?
Min nuvarande Prius 3 slår snart över på 21 000 mil med samma hybridbatteri Jes utan någon högre förbrukning och den är långt i från så slut som i din fantasi.
EU-deklarationen gynnar hybridbilar och även bilar med start/stopp-system på grund av hur körcykeln för stadstrafik är konstruerad och denna står för 60 procent av mätvärdet för blandad körning. Dessutom är landsvägskörningen i deklarationen snäll. Det är ute på landsvägen i verkliga miljöer som framförallt hybridbilar spräcker siffrorna.
Raphael, Varför tror du att körcykeln inehåller så mycket stadskörning och inte landsvägskörning. Vilken form av vardagskörning tror du att är vanligast i Sverige där kvinnor kör i snitt 1 mil per dag och män nästan fyra mil uppdelat på ett antal ärenden.
Huvuddelen av oss bor och jobbar faktiskt i en tätort.
Om man läser på spritemonitor om vilka bilar som har bäst verkningsgrad och samtidigt rymmer en familj så hittar man inte så många dieselbilar i toppen, trotts att dieselbilen sägs ha 30 % bättre utnyttjande av bränslet än bensinbilen.
http://www.spritmonitor.de/en/evaluation/co2_efficient_cars.html
Previa, som svar på din fråga om varför jag tror att EU:s körcykel innehåller mycket stadskörning och mindre landsvägskörning - så ska jag vänligt besvara dig inte med vad jag tror utan vad jag vet. EU:s körcykel är skapad utefter att imitera förhållanden nere i Europa. Den stadskörning som finns i EU:s körcykel är framtagen efter ett genomsnitt av biltrafikens körmönster i europeiska storstäder. Men detta har ju inget med Norden eller Sverige att göra som har andra körmönster och annan fördelning av städer och landsbygd.
Sverige har stora trakter med glesbygd och landsbygd, och där är bil ett vanligare transportmedel än de som bor i stadskärnorna. Detta beror på att stadskärnor har en väl utbyggd kollektivtrafik med bussar, och i flera förekommande fall även spårvagnar, tunnelbana, olika former av lolkaltåg och så vidare. Men på landsbygden och glesbygden så saknas detta i stor utsträckning.
Jag är övertygad om att det är procentuellt fler som har bil av de som bor på landsbygd och glesbygd i Sverige än de som bor i svenska storstäders stadskärna. Av den enkla anledningen att de som bor på landsbygden och glesbygden verkligen behöver en bil. Medan den som bor i exempelvis Stockholms city får slita med att hitta parkering varje dag och parkeringen är dessutom hiskeligt dyr. Titta bara på vad en garageplats kostar i Stockholms city, den kan kosta som hyra av en mindre lägenhet.
Teknikens Värld testade V60 hybrid och Outlander hybrid nyligen. När hybriden är tömd efter 2 - 3 mil så drar en V60 0,8 l/mil och Outlander ligger på 1 l/mil. Jag har 4,5 mil in till city och mitt kontor. Jag pendlar 9 mil tur och retur. Att köpa en hybrid skulle för mig innebära att jag får högre bränsleförbrukning och släpper ut mer utsläpp än den lösningen jag har idag med en liten snål icke-hybrid familjebil som ligger på 0,35 - 0,38 l/mil på landsvägen.
Lade märke till att Hyundai i40 förbrukar 0,65 l i tabellen men på en annan sida i tidningen förbrukar samma testbil 0,5 l. Detta bör betyda att olika körförhållanden måste påverka mycket. Vad skall då redoviass när skillnaden är så stor.
Då måste ju nämnda prius vara ett miljömässigt misslyckande, jag kör min 13 år gamla cittra på 0.58, på ett 50ah biltemabatteri.........
Men den borde bli bättre på biogas, omdöpt till Primus!
Raphael, Jag kör i princip aldrig stadskörning mina mil med Prius utan mest kortkörningar och landsväg och lite motorväg med ett verkligt årssnitt på ca 0,52L/milen. Många sommarkörningar ligger runt 0,45L/milen och även lägre.
På ren landsvägskörning enligt vägskyltningen med mestadels 70-90km/h ligger bästa snittet över en tank på 0,39L/milen kollat vid tankning vilket jag tycker är väldigt bra för en såpass rymlig bil med automatlåda så Prius går inte bara snålt i stadskörning vilket många tycks tro.
Paginering
Observera att det konto du använder för att kommentera artiklar skiljer sig från det konto som används för att logga in och läsa Premium-innehåll.