![](/public/styles/hidpi_370w/public/images/2018/10/eu_avgas.jpg?itok=OWWBMmV2)
EU:s miljöministrar har enats om hur mycket koldioxidnivåerna från nya bilar bör minska fram till 2030.
Vid slutförhandlingar i Luxemburg igår kom EU:s medlemsländer överens om att utsläppen av koldioxid från nyproducerade bilar ska sänkas med 35 procent fram till 2030, jämfört med 2021 års nivåer.
Inför förhandlingarna var det många länder, bland annat Nederländerna som ville ha strängare regler med 40 procents reduktion av utsläppen. Sverige förespråkade en ännu striktare linje: 50 procents reduktion fram till år 2030, jämfört med 2021 års nivåer.
– Det är viktigt att Sverige som har en stor bilindustri visar att EU kan anta ambitiösa mål för minskade utsläpp, sa miljöminister Karolina Skog (MP) innan mötet.
Men Tyskland, med många biltillverkare inom sina gränser, stretade emot i förhandlingarna. Till sist blev EU:s nuvarande ordförandelandet Österrikes kompromissförslag om en minskning med 35 procent fram till 2030 som antogs.
Nu inleds överläggningar mellan EU-rådet, Europaparlamentet och EU-komissionen. Europaparlamentet röstade 3 oktober för att utsläppen ska sänkas med 40 procent fram till 2030.
Diskutera: Vad tycker du – rätt med tuffare utsläppsregler?
Inför förhandlingarna var det många länder, bland annat Nederländerna som ville ha strängare regler med 40 procents reduktion av utsläppen. Sverige förespråkade en ännu striktare linje: 50 procents reduktion fram till år 2030, jämfört med 2021 års nivåer.
– Det är viktigt att Sverige som har en stor bilindustri visar att EU kan anta ambitiösa mål för minskade utsläpp, sa miljöminister Karolina Skog (MP) innan mötet.
Men Tyskland, med många biltillverkare inom sina gränser, stretade emot i förhandlingarna. Till sist blev EU:s nuvarande ordförandelandet Österrikes kompromissförslag om en minskning med 35 procent fram till 2030 som antogs.
Nu inleds överläggningar mellan EU-rådet, Europaparlamentet och EU-komissionen. Europaparlamentet röstade 3 oktober för att utsläppen ska sänkas med 40 procent fram till 2030.
Diskutera: Vad tycker du – rätt med tuffare utsläppsregler?
Ämnen i artikeln
Genom att anmäla dig godkänner du OK-förlagets personuppgiftspolicy.
Kommentarer
Fler människor, innebär att varje människa måste få mindre del av totala resurserna. Tyvärr går det åt fel håll, vi kan tex inte byta till SUV modeller som släpper ut mer per fordon än en vanlig bil. Jag lovar, det går att ta sig ur och in i en helt vanlig bil utan problem, lite får man stå ut med för att spara på miljön och sänka utsläppen. Det gäller att förbruka mindre energi per person, inte mer. Detta är varför overshoot day inträder allt tidigare varje år.
Fler människor, innebär att varje människa måste få mindre del av totala resurserna. Tyvärr går det åt fel håll, vi kan tex inte byta till SUV modeller som släpper ut mer per fordon än en vanlig bil. Jag lovar, det går att ta sig ur och in i en helt vanlig bil utan problem, lite får man stå ut med för att spara på miljön och sänka utsläppen. Det gäller att förbruka mindre energi per person, inte mer. Detta är varför overshoot day inträder allt tidigare varje år.
Kricko. Om vi börjat med att studera BNP-identiteten så består den av privat konsumtion, investeringar, nettoexporten och offentlig konsumtion. Summan av detta utgör alltså värdet av vad vi producerar under ett år och uppgick under 2017 till 4580 miljarder kronor.
Nu har vi en tes som indikerar att vi måste rädda moder jord. Därför måste vi sluta konsumera. Eftersom varje svensk konsumerar på tok för mycket (fotavtryck om 4,2) och då världens befolkning totalt sett ligger på 1,6 så måste vi alltså dra ner. Annars går moder jord under.
För Sveriges del betyder detta en rejäl sänkning av konsumtionen. Det räcker inte med att stoppa all offentlig konsumtion (polis, rättsväsende, vård, skola, omsorg etc). Ja inte heller räcker det om vi slutar att transportera oss själva och våra varor (c;a 13% av BNP). Vad som måste till är att vi upphör med offentlig konsumtion, stoppar alla transporter och helst slutar att exportera och importera varor helt. Möjligen då hamnar vi på ett fotavtryck om 1 (generöst räknat).
Därför kvarstår frågan; vem eller vilka grupper skall få det sämre och hur skall det fastslås?
Och nej, politiker väljer sällan den samhällsekonomiskt optimala lösningen. Det är inte deras uppgift. Politik är nämligen något helt annat än ekonomi.
MVH AL
Axa. Det finns inget som säger att vi skall ha det bättre än utvecklingsländerna. Men nu har vi det och likt alla levande organismer kommer vi vara beredda att försvara det som är vårt.
Det är just där problemet ligger. Inget land eller region är intresserade av att dra ner på sin standard. Det är och förblir en utopi.
Titta bara på elbilarna. De är måhända inte riktigt lika effektiva som en fossildriven bil men utan rätt produktmix är de (helt) osäljbara. Och för att kunna konkurrera krävs det energi, faktiskt mer energi än vad moder jord tål (enligt hypotesen)
Hur skall det lösas?
MVH AL
John. Antalet människor är faktiskt den mest avgörande faktorn. Åtta miljarder som skall röra sig, äta sig mätta, ha någonstans att bo och förses med mediciner kräver mer energi än när fem miljarder människor gör samma sak. Det är ganska enkelt att visa.
MVH AL
A.L.: Idag använder 20 % av jordens befolkning mer än 80 % av jordens resurser, så nej antalet människor är inte det största problemet. Det är hur resurser fördelas och hur och vad som konsumeras som är de mest avgörande faktorerna.
Angående energi satsas det globalt och storskaligt på framställning av förnyelsebar energi.
Men faktum, levnadsstandard är tätt förknippade med hur mycket tillgänglig energi man har tillgång till. Afrika är helt mörkt nattetid (Google Earth), det beror knappast enbart på att få människor bor där. Nä, utveckling och tillväxt är direkt beroende på tillgång på energi. I västvärlden är vi bortskämda med att elen kommer vid en knapptryckning och vattnet ur en kran när vi öppnar den. Så har det inte alltid varit...
A.L. - snyggt, där fick du med ännu en av de klassiska härskarteknikerna - får se om du får med hela paletten. Vad du däremot inte fick med var sambandet mellan reducerade utsläpp av växthusgaser (vilket kan uppnås på ett otal olika sätt) och ekonomisk stagnation. Vilket är förståeligt eftersom det inte finns något sådant samband.
Du har istället helt lämnat den diskussion som artikeln inbjöd till och hamnat i ett allmänt resonemang om huruvida jordens resurser är tillräckliga för att tillåta fortsatt konsumtionstillväxt? Det är i min uppfattning en alltför komplex och mångfacetterad fråga för att det ska gå att diskutera vettigt på ett sånt här forum - men jag kan konstatera att det som beskrivs är tekniska problem, inga eviga oföränderliga sanningar. Problem formuleringen är i sig tveksam och dåligt härledd. Som en reflektion kan noteras att för 30-40 år sedan kraxade olyckskorparna än mer högljutt än idag, det fanns då drygt hälften så många människor som idag och svält, farsoter och krig var en del av vardagen för en stor del av dem. De problemen finns fortfarande men i absoluta tal berör de inte jättemånga - i relativa tal kan man faktiskt säga att problemen knappt finns.
Sen har jag inte påstått att politiker väljer den samhällsekonomiskt bästa lösningen - de orden la du i mun på mig vilket jag betackar mig för, men det är väl ännu ett led i härskartekniken? Politikerna beslutar inte saker som inte kan genomföras utan stora samhällsekonomiska kostnader var vad jag sa - och kan tillägga att det kanske är synd eftersom det samhällsekonomiskt optimala ibland kanske kräver stora uppoffringar. Även trevligt att få insyn i din stora kännedom om våra politiker, inte för att man blir förvånad över den allsvetande A.L.s känningar där men ändå.
Det kan ju vara så att det samhällsekonomiskt kommer generera en större kostnad att leva över resurserna än att faktiskt vidta åtgärder. Globalt sett.
Att man inte globalt inser att man gemensamt behöver dra ner på konsumtionen kommer det generera problem. Historiskt och även på senare tid har det uppstått konflikter gällande naturresurser, till och med krig, och det kommer onekligen drabba Sverige genom ökade flyktingströmmar. Det drabbar kommmer drabba BNP.
# 43. ”7 600 beräknas dö i förtid varje år på grund av luftföroreningar.”
https://www.umu.se/nyheter/7-600-beraknas-do-i-fortid-varje-ar-pa-grund-av-luftfororeningar-_5811093
Utsläppen vid certifiering testas bara vid rumstemperatur och väl är väl det då avgasreningen knappast alls fungerar för dieselmotorer vintertid för korta körningar som är huvudsakliga anändningen för personbilar som i Sverige rullar knappt 3 mil per dag i snitt med många kallstarter vid korta resor.
Paginering
Observera att det konto du använder för att kommentera artiklar skiljer sig från det konto som används för att logga in och läsa Premium-innehåll.