![](/public/styles/hidpi_370w/public/images/2019/08/wltp.jpg?itok=eIf_nWoj)
BIL Swedens vd Mattias Bergman vill att väntar med att införa WLTP i Bonus-malussystemet
"Att justera Bonus-malussystemet två gånger inom loppet av två år skulle skapa stor osäkerhet och förvirring för konsumenterna”, skriver BIL Swedens vd Mattias Bergman.
Det blev som väntat en kraftig uppgång i juli för nyregistreringarna av både personbilar och lätta lastbilar. Personbilsregistreringarna ökade med 89 procent och lätta lastbilar ökade med 219 procent jämfört med samma period förra året. Uppgången beror på att det var låga registreringar i juli ifjol som en följdeffekt av de rekordhöga registreringarna i juni inför införandet av det nya fordonsskattesystemet Bonus-malus.
Enligt BIL Swedens vd Mattias Bergman har marknaden varit extremt ryckig på grund av införande av Bonus-malussytemet. Han ber nu regeringen att avvakta med de nya mätmetoden WLTP.
- Istället för att införa den nya mätmetoden vid årsskiftet bör det genomföras i samband med den större genomgång av systemet som aviserats i 73-punktsprogrammet, som regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna kommit överens om till 2021. Att justera Bonus-malussystemet två gånger inom loppet av två år skulle skapa stor osäkerhet och förvirring för konsumenterna”, säger han i ett pressmeddelande.
Laddbara bilar fortsätter att gå starkt på marknaden och uppgår i juli månad till tio procent av totalmarknaden. Till årsskiftet kan dock vissa laddhybrider gå miste om sin klimatbonus.
- Ett fullt genomslag av WLTP-värdena i Bonus-malussystemet skulle innebära en betydande höjning av fordonsskatten för många bilar och risk för att en del laddhybrider mister klimatbonusen, just när dessa fordon som bäst behövs för klimatomställningen. Skulle trots allt WLTP-värdena införas redan från 2020 bör skatteskalorna justeras så att fordonsskatten inte höjs jämfört med när systemet infördes. Fordonsindustrin är positiva till mätmetoden WLTP, samtidigt är det viktigt och komma ihåg att ett fordon i verkligheten har samma koldioxidutsläpp både före och efter ett införande av WLTP-värden i Bonus-malussystemet, säger Mattias Bergman.
Diskutera: Håller du med BIL Sweden i frågan?
Enligt BIL Swedens vd Mattias Bergman har marknaden varit extremt ryckig på grund av införande av Bonus-malussytemet. Han ber nu regeringen att avvakta med de nya mätmetoden WLTP.
- Istället för att införa den nya mätmetoden vid årsskiftet bör det genomföras i samband med den större genomgång av systemet som aviserats i 73-punktsprogrammet, som regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna kommit överens om till 2021. Att justera Bonus-malussystemet två gånger inom loppet av två år skulle skapa stor osäkerhet och förvirring för konsumenterna”, säger han i ett pressmeddelande.
Laddbara bilar fortsätter att gå starkt på marknaden och uppgår i juli månad till tio procent av totalmarknaden. Till årsskiftet kan dock vissa laddhybrider gå miste om sin klimatbonus.
- Ett fullt genomslag av WLTP-värdena i Bonus-malussystemet skulle innebära en betydande höjning av fordonsskatten för många bilar och risk för att en del laddhybrider mister klimatbonusen, just när dessa fordon som bäst behövs för klimatomställningen. Skulle trots allt WLTP-värdena införas redan från 2020 bör skatteskalorna justeras så att fordonsskatten inte höjs jämfört med när systemet infördes. Fordonsindustrin är positiva till mätmetoden WLTP, samtidigt är det viktigt och komma ihåg att ett fordon i verkligheten har samma koldioxidutsläpp både före och efter ett införande av WLTP-värden i Bonus-malussystemet, säger Mattias Bergman.
Diskutera: Håller du med BIL Sweden i frågan?
Ämnen i artikeln
Genom att anmäla dig godkänner du OK-förlagets personuppgiftspolicy.
Kommentarer
Klarsynt: Javisst, det är inte hur vi konsumerar som är av intresse utan hur stor tillgången är. Och den har ju ökat på senare år i takt med att USA blev självförsörjande samt att OPEC inte drog åt kranarna i samma utsträckning som man först trodde.
Kolen är sedan ett fenomen för sig. Bara i USA finns det en enorm mängd kolkraft som kommer att användas före eller senare.
Och visst är svenskarna generellt sett de stora förlorarna. Det är märkligt att Raphael (exempelvis) tycks vara av uppfattningen att vi skall flytta konsumtionen utomlands och därmed subventionera ryskt stridsflyg, amerikanska bilresor och kinesisk industriproduktion. Och detta i miljöns namn till råga på allt. Tydligen blir påverkan på klimatet mindre när ryssarna bränner upp energin än när svenskarna gör det.;-)
MVH AL
AL, min uppfattning som jag har redovisat flera gånger är att alla ska hjälpas åt för att minska co2 utsläppen. Jag har aldrig påstått eller uttryckt att vi ska subventionera ryskt stridsflyg osv. Nu har Putin uttalat att de ska följa Paris-avtalet därför att de ser klimatförändringarna i Ryssland. Permafrostens tinande i Sibirien och de extrema skogsbränderna i Sibirien nu senast är alla exempel på händelser som kommer av klimatförändringarna och det kan givetvis inte Ryssland blunda för.
Nu vill ju Ryssland sälja naturgas, och naturgas har lägre utsläpp än olja. Men naturgas är fortfarande ett fossilt bränsle så det har också problem. Men bilar som går på naturgas kan även gå på biogas, det är samma infrastruktur.
Jag tror inte på en enda lösning för framtiden. Jag tror på biodrivmedel för existerande bilpark, både biobensin och biodiesel kan göras av svartlut som är en restprodukt vid framställning av pappersmassa. Jag tror på biogas och jag tror på elbilar och på bränsleceller för bilar.
För egen del skulle jag i stort klara mitt transportbehov med elbil som har räckvidd på +30 mil och snabbladdning. Men problemet med elbilar är släpvagn. Så då skulle jag behöva hyra en bil när jag behöver dra släp.
Biogasbilar klarar av släp bättre.
Raphael: Det är ofta som man läser om Parisavtalet som ett argument för att Sverige skall öka sina pålagor ytterligare. Vad som dock ofta försvinner iväg i den debatten är att avtalet är frivilligt. Det har ingen som helst substans - och att länderna skriver på det är inte samma sak som att det efterlevs i praktiken. I fallet Ryssland är det ett typexempel men även övriga av världens länder är helt ointresserade av att följa det.
Låt oss därför studera vilket värde som länderna i världen sätter på sin koldioxid (styrmedlet som Raphael hänvisade till tidigare). Varför detta värde är intressant är för att det ligger till grund för både bränsleskatter som de kalkylvärden som de samhällsekonomiska nyttokalkylerna bygger på. Eller med andra ord: Genom att justera priset uppåt går det snabbare att nå en lönsamhet i klimateffektiva åtgärder (inom offentliga investeringar), samtidigt som man kan motivera ett högre fiskalt skatteuttag på de verksamheter som ger utsläpp av koldioxid (vägtrafik, flyg etc).
Här har ni nu listan, Håll till godo (källa World Bank Group) i kr/ton
Sverige 1307
Schweiz: 988
UPPFYLLA PARISAVTALET: 823
Finland: 669
Norge: 607
Frankrike: 514
Island: 319
Danmark: 267
UTSLÄPPSRÅTTER inom EU: 257
United Kingdom: 247
Korea: 226
Slovenien: 195
Nya Zeeland: 174
Stater som har skatter i USA: 164
Regioner som har skatter i Kanada: 154
Portugal: 144
Utsläppsrätter i Kina: 113
Argentina: 62
Chile: 52
Lokala skatter i Shanghai och Singapore: 41
Mexico/Japan: 30
Estland: 20
Som ni alla kan se har Sverige en orimligt hög nivå, den ligger 59% över det värde som krävs för att uppfylla parisavtalet (som egentligen bara är en substanslös pappersprodukt) och det ligger 400% högre än det pris som handeln med utsläppsrätter ger. I jämförelse med i stort sett samtliga av världens övriga länder har vi alltså en skattesats som inte bara försämrar vår konkurrenskraft, ökar arbetslösheten, skapar ineffektiva resursutnyttjandet och flyttar produktionen utomlands. Den bygger dessutom in orimliga skevheter i våra samhällsekonomiska kalkylmodeller (ett politiskt beställningsverk).
Och precis som jag redan visat innebär denna överskattning (som inte har någon grund i vare sig forskning om klimatutsläpp eller ekonomisk vetenskap, att svenskarna betalar övriga länders subvention av fossil energi. Det är allt inte bara ryskt stridsflyg, amerikanska bilresor eller kinas industriproduktion som vi är med och bekostar, utan även konsumtion i övriga EU, EFTA, Sydamerika och Asien.
Om Raphael tycker att detta är vettigt. - vilket han ju uppenbarligen gör eftersom han (enligt egen utsago) röstar på det parti som drivit igenom det - får det står för honom. Personligen anser jag det som grovt oetiskt mot både gamla, sjuka och våra barn.
Det svenska priset bör därför sänkas med ungefär 2/3 (eller helst tas bort helt). Sedan kan det införas igen den dagen som världens politiker kan enas om en gemensam nivå. Det är nämligen först då det kommer ha avsedd verkan och effekt (att sänka de globala utsläppen av växthusgaser).
MVH AL
Att Parisavtalet saknar stöd i forskning, det stämmer inte. Det bygger på IPCC. Förnekar AL människans utsläpp som driver på klimatförändringarna. Jag har redan gett länkar som visar att (a) växthuseffekten är den dominerande faktorn för de klimatförändringar som sker här och nu, och (b) människans utsläpp av co2 står bakom växthuseffekten.
Det är ju bara dumt att påstå att ryskt stridsflyg blir billigare för ryssarna att köpa in för att Sverige har höjt priset på fossila bränslen. Den kopplingen finns inte. Det är inte de svenska bränsleskatternas fel att Putin nu vill satsa på kärnvapen för att möta hotet från Trump. Dessutom har inte Sverige de högsta bränsleskatterna.
Låt oss med en gång fastslå att det är en myt att Sverige har de högsta bränsleskatterna / bränslepriserna i Europa. Sverige ligger i mitten. Detta enligt Metros Viralgranskare som är en erkänd faktakollare.
https://www.metro.se/viralgranskaren/nej-sverige-har-inte-varldens-hogsta-bensinskatt-sa-anvands-tillskruvade-pastaenden-for-att-locka-lasare-qITSLQngKeV
Huvudregeln enligt EUs direktiv är att ett ersättningsbränsle ska beskattas på samma sätt som det bränsle det ersätter. Om en liter bensin ersätts med en liter etanol ska etanol därmed beskattas med samma skatt per liter och på samma sätt som bensin. En liter etanol ska därför enligt huvudregeln beskattas för året 2017 med 388 öre/liter i energiskatt och 262 öre/liter i koldioxidskatt vilket är samma skattesatser som för bensin.
I enlighet med tidsbestämda undantag från EU-reglerna har Sverige rätt att få vi sätta ned skatten på biodrivmedel. Inom ramen för statsstödsreglerna kan nedsättningen göras så att biodrivmedlets produktionskostnadsnackdel elimineras. Skattskyldig som gör avdrag för skatt på biodrivmedel är rapporteringsskyldig till Energimyndigheten. Energimyndigheten sammanställer en övervakningsrapport till regeringen två gånger per år för att visa att nedsättningarna ligger inom ramen för statsstödsreglerna. Fram till och med 2013 har utrymmet räckt till total skattenedsättning. Under 2014 infördes skatt på FAME, rapsmetylester RME, i Sverige. Under 2015 har skatt införts på etanol för att säkerställa att produkten inte överkompenseras.
Från den första juli 2018 har Sverige infört reduktionsplikt vilken tvingar drivmedelsleverantörer att minska utsläppen från sålda drivmedel. För de produkter som omfattas av reduktionsplikten får man inte sätta ned skatten.
För höginblandade produkter har Sverige statsstödsgodkännande från EU till den 31 december 2020 och bibehåller skattenedsättningar på dessa produkter.
Regeringen har ansökt till EU om förlängning av Sveriges undantag för skattenedsättning. Men näringsidkare kan dra av skatterna.
ALs påstående om att Sverige är ensam av världens länder med att tänka på miljö och klimatet, det stämmer inte. Över hela världen sker ett arbete för att sänka människans utsläpp. Istället för att AL ser det som ett problem när man har krav på sänkta utsläpp så anser jag att han istället ska se det som möjlighet för näringslivet för nya affärsverksamheter.
Här några länkar om vad andra länder gör, som motbevisar ALs påstående att ingen gör något. Som av en händelse börjar jag med Frankrike.
https://www.weforum.org/agenda/2017/07/france-banning-oil-gas-exploration/
https://iclg.com/practice-areas/environment-and-climate-change-laws-and-regulations/france
https://www.planetarysecurityinitiative.org/news/france-includes-climate-change-key-feature-its-defence-activities
Sen kan man absolut säga att Frankrikes åtgärder är inte tillräckliga, inget lands åtgärder är tillräckliga. Inte ens Sveriges åtgärder är tillräckliga. Alla behöver göra mycket mer.
AL, vad ska vi med konkurrenskraft, pengar och pensioner till när människans levnadsförhållanden är så förstörda så att vi inte längre finns kvar på planeten? Dina inlägg visar att du inte förstår hur allvarliga klimatförändringarna faktiskt är och att styrkan i dem kommer att tvinga oss människor till att ställa om samhället. Vi kan sitta här och tjaffsa på internet medan miljoner människor redan drabbas av klimatförändringar världen över. Du pratar om konkurrenskraft när vi har klimatflyktingar som inte har mat för dagen. Att andra länder gör för lite är inget argument för att vi i Sverige ska strunta i klimatförändringarna. De drabbar oss redan. De märks av i jordbruket, det märks av på rennäringen, det märks av i bristen på insekter och pollinerare. Det märks av att vi får sämre äppelskörd i år pga extremväder. Klimatförändringarna innebär redan enorma påfrestningar på svenskt jordbruk och näringsliv. Och du vill att vi ska strunta i dem...
Klimatförändringarna kommer tvinga mänskligheten att förändra samhället. Om vi inte förbereder våra samhällen för detta medan tid ännu är så kommer kommande generationer att få det mycket svårt. Världens ekonomiska system kommer att gå under, för vi kommer tvingas till småskalighet, kollektiva lösningar, delningsekonomj, självhushållning och återbruk och återvinning.
Det tillväxtbaserade systemet når sin ände och de ekonomiska teorierna och modellerna kommer inte att fungera i framtiden. Kapitalismen kommer inte att överleva klimatförändringarna. Vi måste tänka på helt andra och nya sätt.
Varje svensk konsumerar idag som fyra afrikaner. Det är helt vansinnigt. Jordens resurser klarar inte det. Vi måste dra ner på konsumtionen, men drar vi ner på konsumtionen så sjunker tillväxten. Det tillväxtbaserade systemet klarar inte de ändrade förutsättningar som klimatförändringarna ger, och därför måste det ändras. Vi människor kommer tvingas av naturen att ändra systemet.
Och börjar vi i tid kan vi underlätta för våra barn och barnbarn och deras barn och barnbarn.
Raphael, bra inlägg!!
Raphael: Du upprepar din vanliga taktik att pådyvla folk saker som de aldrig har uttryckt, det är och förblir oseriöst. Men jag ser att du varit i Almedalen även i år. Konsensuskulturen frodas där (ungefär som hönorna i Orwells Djurfarmen);-) och i år hade man ersatt tidigare mantran med klimatet.
För jag skrev inget om sambanden mellan växthusgaser och förändrat klimat - än mindre kritiserade jag dem. Vad jag skrev var: ("precis som jag redan visat innebär denna överskattning (som inte har någon grund i vare sig forskning om klimatutsläpp eller ekonomisk vetenskap, att svenskarna betalar övriga länders subvention av fossil energi")) att parisavtalet är ovetenskapligt. Anledningen till att något är ovetenskapligt är för att det inte bygger på någon repeterbar teori eller ens har gjort antaganden som kan härledas annat än högst tvetydigt. Dessutom förnekas och misskrediteras all form av opponering - oftast med hjälp av barn till råga på allt. Som hos alla religioner återupprepar sig historien. Vad vetenskaplig teori är för något kan Raphael och även John lära sig mera om här: https://sv.wikipedia.org/wiki/Vetenskaplig_teori
Konsekvenserna visas sedan i samma inlägg. Det finns bara två länder i världen som värderar koldioxiden i enlighet med avtalet. Resterande delar av världen antingen ignorerar det helt - eller sätter ett värde som är taget ur luften, det är inte ens imaginärt i sammanhanget. Konsekvenserna blir att vi i Sverige stryper vår konsumtion. När vi stryper vår konsumtion flyttas utbudsöverskottet (av fossil energi) över till de marknader där pålagorna inte existerar (eller är obetydliga). Genom det högre utbudet sjunker priset - och konsumtionen ökar upp till den nivå som svenskarna sparade in. Fenomenet kallas för priselasticitet - och är grunden i Raphaels tidigare åberopade styrmedel (bränsleskatterna du vet). Alltså: Konsumtionen påverkas inte bara av priset utan också av tillgången. Läs vad elasticitet är här: http://nationalekonomi.hannes.se/mikroekonomi/elasticitet
Därför innebär den svenska överskattningen av koldioxid (den ligger som jag visat på en nivå som inte har stöd någonstans - inte ens i IPCC:s egen genomgång sätter man det priset på CO2) att vi subventionerar ryskt stridsflyg (inte enbart produktionen utan också driften), amerikanska bilresor eller kinesisk industriproduktion. Att produktionen flyttar till länder där pålagorna inte existerar - eller där de är obetydliga - är också något som har diskuterat flitigt på akademisk nivå under de senaste två decennierna. Det kallas också för koldioxidläckage. Läs här: http://www.energimyndigheten.se/klimat--miljo/handel-med-utslappsratter/om-utslappshandel/utslappshandel-i-eu/ eller https://www.globalutmaning.se/wp-content/uploads/sites/8/2010/09/Klimatrapport5_Kleen.pdf
Asien är den region som idag står för produktionen. Välståndet har därför ökat där. Nästa region är Afrika - som kommer ta över Asiens roll i framtiden. Utsläppen kommer då öka ännu mer.
Teoribildningen om negativa externa effekter är helt enkelt ofullständig. Den bygger nämligen på att hela marknaden omfattas av regleringen, vilket inte är fallet med globala utsläpp. Hur miljöekonomin är uppbyggd kan Raphael och John lära sig mera om här;
https://www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Samhallsekonomiska-analyser/Miljoekonomi/ eller mitt bidrag till ökad kunskap i samhället inom området på https://sv.wikipedia.org/wiki/Pigouviansk_skatt
Många brukar också säga att vi nu år 2019 vet bättre än vad vi gjorde tidigare. Men det är också fel. Utvecklingen (och grunden för bränsleskatterna) lanserade redan på 1920-talet. Det var Arthur Cecil Pigou som i sitt verk; The Economics of Welfare, kom att lansera de teorier som dagens skattesatser - och den internationella prissättningen av koldioxid - bygger på. (därav termen Pigouvianska skatter) .Läs gärna igenom hans alster här: Det är härligt fyllt av matematik-https://www.palgrave.com/br/book/9780230249318
http://files.libertyfund.org/files/1410/Pigou_0316.pdf
Hänvisningen till EU är sedan helt ok för min del. I EU betalar man nämligen mindre i koldioxidpålagor än vad vi gör i Sverige. Den genomsnittliga värderingen ligger på 256 kr/ton, mot 1306 kr/ton i Sverige. Så genom att åberopa EU:s regelverk (som många ofta gör för att skapa tyngd åt sin argumentation) stödjer man att skattningen av värdet skall sänkas också i Sverige. Är det något som Raphael ställer sig bakom?
Och bränsleskatternas storlek kontra andra länder är en helt annan diskussion än vad skatterna skall ligga på i Sverige. Här har vi exempelvis lägre trafikdödlighet, trängsel, väghållning och hälsovådliga utsläpp (vilket är prissatt i skatterna som ligger ovanpå bränslets produktionspris) och mot den bakgrunden skall våra pålagor också vara lägre - faktiskt betydligt lägre än någon annat land i EU och stora delar av världen. Men så är inte fallet. Läs gärna styrmedelsutredningen eller länken till Wikipedia ovan för ökad förståelse om varför vi har bränsleskatter. De svenska bilresorna är därför överbeskattade med i genomsnitt 47% (se VTI samkostmodell). Konsekvenserna blir (enligt Konjunkturinstitutet från 2018) ett BNP-tapp på c:a 3-5 miljarder svenska kronor. Resurser som vi skulle kunna använda till både vård, skola och omsorg istället för att ge bort dem till stormakterna.
Så för att sammanfatta: Den svenska koldioxidvärderingen saknar stöd i både empiri som i teoribildningen.
Kapitalism och hur en marknad skall styras och analyseras för maximal effektivitet är vidare inte samma sak (snarare tvärtom) och det stora problemet i världen är inte klimatet utan överbefolkningen (som också gör att andelen fossila utsläpp ökar). Den frågan diskuterades även i Almedalen;-)
MVH AL
Styggavargen: Bilskatt, vägtullar, bränsleskatt osv har aldrig haft någon effekt på någonting. Staten vet om det och fortsätter använda bilisterna för att pungslå dem på miljarderna som ska fylla alla andra hål. För bilen är en sak många inte kan undvara ifall de vill få ihop sina liv som de ser ut idag.
Staten har dåligt med riktiga alternativ som ger riktig miljöeffekt. Skatter har aldrig gett någon miljöeffekt eftersom de är bara en del av ekorrhjulet. Högre produktkostnader, högre lön. Osv, karusell.
Det enda som ger riktig miljöeffekt är att se till att teknik och bränslen prioriteras så att de är miljövänliga på riktigt. Ska du betala skatt så kan du lika gärna göra det för syntetiskt rena bränslen. Oavsett om de är förnybara eller inte. Alla och allt mår mycket bättre av det.
Paginering
Observera att det konto du använder för att kommentera artiklar skiljer sig från det konto som används för att logga in och läsa Premium-innehåll.